![Szegeden már mediterrán hőség van. Hogy lehet ezt elviselni?](https://assets.telex.hu/images/20240709/1720516917-temp-GDIGKL_hero-normal:xl.jpg)
„Nemrég kiszámoltuk Szeged átlaghőmérsékletét, és azt kaptuk, hogy a város belterületén már 15,2 fok volt az elmúlt egy évben az átlag a korábban szokásos 11,5 fok helyett.”
Ezt Gál Tamás kutató, egyetemi docens, a Szegedi Tudományegyetem TTIK Éghajlattani és Tájföldrajzi Tanszékének vezetője válaszolta a Telex kérdésére. Azt is hozzátette, hogy ez a magasabb átlagérték megfelel a Szegednél délebbre fekvő Marseille, Róma vagy Szaloniki hőmérsékletének, és ez a kutató szerint azt jelenti, hogy az elmúlt egy év alatt, az idén júniusig mérve már extrém meleg volt a Dél-Alföld központjában.
Ennek az ugrásszerű változásnak több oka is van: kisebb mértékben a természetes ingadozás, nagyobb részben pedig az éghajlatváltozás. Mindez persze nem csak Szegedre igaz. Az elmúlt egy évben a Föld átlaghőmérséklete is kilőtt abból a tartományból, amelyben addig volt, az elmúlt 13 hónap a mérések kezdete óta a legmelegebb 13 hónap volt. (A szegedi mérésekről 1901 óta vannak adatok, máshol ezt korábban kezdték: Budapesten 1781-től, míg Közép-Angliában 1772-től rögzítik a napi hőmérsékleteket.)
![A szegedi belvárosban 38 fokhoz közelítő meleget mutat a Kígyó Patika hőmérője – Fotó: Móra Ferenc Sándor / Telex](https://assets.telex.hu/images/20240709/1720516670-temp-DmKPon_cikktorzs:xl.jpg)
Ráadásul ebben a majdnem négy fokkal magasabb szegedi átlagértékben a mostani, júliusi hőhullám hatása még nincs is benne. A nyár legmelegebb hónapjai a július és az augusztus, így további nagy hőségre számíthatunk. Az elmúlt egy év nagyon meleg időjárása tehát folytatódik, és a korábbi években megszokottaknál ezután hosszabb időszakokon át tartó nagy meleg várható, amit nehezebb elviselni, mint egy néhány napos hőséget.
Az egyre hosszabb ideig tartó hőségben nem is csak a nappali magas hőmérséklet a kellemetlen, ezt valahogy átvészeljük, de az is nagyon zavaró, ha éjszaka sem tud enyhülést adni a környezetünk.
Ez főként a városokban okoz gondokat, mert a városi épületek, járdák, útburkolatok éjjel visszasugározzák a napközben begyűjtött meleget. A kritikus szintje ennek, ha 20 fok alá nem tud lehűlni éjjel a levegő, ez most már az első júliusi héten is előfordult, a hónap második hetében pedig már folyamatosan így alakul. Ahogy haladunk előre az időben, a hőhullámok egyre hosszabb időszakban fogják gátolni az éjszakai enyhülést is. Mindez káros az emberi egészségre, a hőstressz kialakulásáról és hatásairól ebben a cikkben írtunk bővebben.
Hogyan lehet elviselni a hőséget?
Magával a hőhullámmal nem tudunk mit csinálni, az mindenképpen előáll, de azzal lehet kezdeni valamit, hogy a városban élők hogyan tudnak védekezni ellene. Gál Tamás és munkatársainak egyik fő kutatási területe a városi éghajlatváltozás vizsgálata, és elemzik az emberi alkalmazkodás lehetőségeit is.
A városokon belül alapvető fontosságú az élő növényzet, mert az árnyékolás és a növények párologtatása is enyhíti a meleget. Egy városban persze nehéz olyan nagyobb területet kialakítani, amelyet csak növényzet borít, de érdemes erre törekedni és városi parkokat létesíteni, ahol csak lehet – javasolta Gál. Fontos, hogy a lehulló csapadékot ne vezessék el a csatornákba, hanem helyben maradva párologjon a növényzet borította kertekben.
Szegeden már viszonylag jó példák vannak erre, de a városi parkok a mostaninál is sokkal fontosabbak lesznek az egyre gyakoribb hőhullámok miatt.
A klímaváltozás ellen magánemberként azzal tehetünk valamit, ha a fogyasztásunkat mérsékeljük, ami végeredményben a szén-dioxid-kibocsátás csökkenésével járna, azaz lassítaná az éghajlat felmelegedését. Gál Tamás úgy látja, Európában már egyre többen értik meg, hogy fontos a klímaváltozás elleni cselekvés, és a hivatalos szervezetek tevékenysége is ebbe az irányba hat, amit mutatnak a pályázatok, a megújuló energia terjedő használata és hasonlók.
A városi szinteken pedig az alkalmazkodás az, amiben a közösség együtt tehet valamit, amivel elviselhetővé teszi a hőséget. Gál szerint Szeged nagy előnye, hogy elég zöld, a köztereken, a parkokban sokfelé van élő növényzet, ami segíti a jobb alkalmazkodást a meleghez. Amit viszont hátrányosnak tart a kutató, hogy a korábbi családi házas övezetekben is egyre több nagy társasház épül. Pedig minél nagyobb a beépítés szintje a városban, annál inkább felerősödik a hatás, amit az épületek éjszakai hőkibocsátása okoz, azaz sokkal nehezebben hűl le a város vagy a városrész, amelyben sok épület áll, és kevés a kert, a park.
„Nem tudom, hogy ezzel mit lehetne kezdeni, ez nagyon összetett kérdés. Alapvetően azt látom, hogy Szegeden a város működtetésénél figyelembe veszik a klímaváltozással kapcsolatos problémákat” – összegezte a tapasztalatait Gál Tamás. A szegedi hőmérséklet majdnem négyfokos emelkedéséről szóló kutatás eredményeit az egyetem oldalán részletesen ismertetik.
Napvitorla, zöldterület, szabadstrand és ivókút
Szeged belvárosában, a Kárász utcában már májusban felszerelték a napvitorlákat, amelyeket először 2022-ben tettek ki a sétálóutca fölé, eleinte még kisebb terjedelemben. Az árnyékolók elsőre nem tetszettek mindenkinek, de az ötlet kezdeményezője, Mihálik Edvin, Szeged Zöld város programért felelős tanácsnoka szerint azóta sokan megkedvelték a hőség elleni védelem új módszerét, amit a tavaly készült közvélemény-kutatás eredménye mutat. Az épületeknek, amelyekre a napvitorlák tartósodronyait rögzítették, csak egy része a város tulajdona, de az önkormányzat kérésére a magántulajdonosok is hozzájárultak a hőség elleni védekezéshez. Ősszel leszerelik az árnyékolókat, és következő tavasszal rakják vissza.
![A Kárász utcának több részén is napvitorlák adnak árnyékot – Fotó: Móra Ferenc Sándor / Telex](https://assets.telex.hu/images/20240709/1720516380-temp-jkAime_cikktorzs:xl.jpg)
Szeged önkormányzata az egyetem és más intézmények, továbbá civil szervezetek bevonásával többféle programot is indított arra, hogy a városi növényzet hőség elleni kedvező hatását fokozzák. A már meglévő növényzet megóvásán kívül új növényeket telepítenek, és ehhez minél több helyet szabadítanak fel: ahol lehet, feltörik a betont és az aszfaltot, és kertet csinálnak. A városi hőszigetek területének csökkentése érdekében a belváros legnagyobb forgalmú főútja mentén „visszazöldítik” a korábban leaszfaltozott sávokat a járda és az úttest között.
A másik, szintén az Európai Unió támogatásával idén nyáron megkezdett program lényege pedig az, hogy a klímaváltozást jól viselő növényeket telepítenek a szegedi közterületeken, és erre biztatják a telephellyel rendelkező cégek vezetőit, valamint a kertes házak tulajdonosait is. A hőségtűrő növények bemutatására mintakerteket alakítanak ki. A csapadék csatornába vezetése helyett az esővíz egy részét igyekeznek a zöldterületeken megtartani a növényzetnek.
Ezeken kívül is folynak kisebb-nagyobb fejlesztések, hogy elviselhetőbb legyen a városban a hőség. Szegeden 114 ivókút és 125 „vízkifolyó”, azaz közkút működik közterületen, amelyeket bárki felkereshet a melegben. Idén 17 darab új ivókutat telepített az önkormányzat a játszóterekre, mintegy ötvenmillió forint értékben – válaszolta kérdésünkre a polgármesteri hivatal sajtószolgálata.
A belvárosban több szökőkút is működik, ami a levegő párásítását szolgálja. A helyi sajtóban szinte minden évben újra elmagyarázzák, hogy a szökőkutakban nem ajánlatos fürödni, mert a gépészeti berendezések jó működéséhez vegyszeres vizet kell használni, ám ezt nem mindenki veszi figyelembe. Kánikula idején szinte mindennap pancsolnak gyerekek a Móra Ferenc Múzeum előtti nagy szökőkútban.
A hőségben működő utcai párakapukat tavaly túl sok rongálás érte. A Szegedi Vízmű Zrt. tavaly nyári közleménye szerint a szolgáltatónak már nem volt arra több kapacitása, hogy a gyakran ellopott alkatrészeket pótolja, és a tönkretett berendezéseket újra rendbe hozza. Emiatt újfajta, csak nappal működő párakapukat készítettek, amelyek telefonnal ki-be kapcsolhatók, és a rongálásnak remélhetőleg jobban ellenállnak, mint az előzők. A vízmű ismét felállította a párakapukat a belvárosban a Klauzál téren és a Mars téren. Utóbbi helyen a Mars téri zöldség-gyümölcs piacot működtető önkormányzati cég, a Szegedi Városkép és Piac Kft. is felállított egy párakaput. Emellett természetesen Szegeden is érvényesek a hőségriasztások idején országszerte alkalmazott intézkedések, az ivóvízosztás az állomásokon és a Nemzeti Népegészségügyi és Gyógyszerészeti Központ előírásai a meleg munkahelyeken és a szabadban dolgozók védelmére.
A városban élők kánikulai enyhülését segíti az önkormányzat a Belvárosi híd mellett a Tisza partján lévő, 2021-ben a teljes felújítása után ismét megnyitott, hagyományos szegedi szabadstrand karbantartásával is. A Tisza bójákkal elkerített részén lehet úszni vagy fürödni, és a víz minőségét rendszeresen ellenőrzik a hatóságok. A „Lapos Beach” amiatt is népszerű, mert ingyenes zuhanyzó, mosdó, játszótér és sportpályák is vannak a gondozott területen. Van büfé is, ott persze már fizetni kell az ételért-italért, és lehet napozóágyat is bérelni. A Tisza árterén fekvő strandot minden évben újra rendbe kell hozni, a nyitást megelőző áradások rombolásától függő mértékben. A munkálatok és a strand üzemeltetése az önkormányzatnak évi húszmillió forint kiadást jelent, ebből a vízimentők foglalkoztatását, az energiaszámlát, valamint a víz- és csatornadíjat is fedezik.
![A hőségben népszerű a Tisza „Lapos Beach” szabadstrandja – Fotó: Móra Ferenc Sándor / Telex](https://assets.telex.hu/images/20240709/1720516521-temp-nmGNgg_cikktorzs:xl.jpg)
Sok szegedi járt jól a panelprogrammal
Szeged belvárosában sok a műemlék és a műemlék jellegű épület, és a díszes falakat nem lehet hőszigetelő paplanba csomagolni. Ahol viszont lehetett, ott sok helyen megtették: az önkormányzat az elmúlt évtizedben az EU támogatásával és saját pénzből, többmilliárdos költséggel sorra újíttatta fel az óvodákat, bölcsődéket, iskolákat, és mindent hőszigeteltek. Az iskolákat részben szintén a fűtéssel való takarékosság érdekében renoválták, és bár az oktatást a nyári hőség talán kevésbé érintené, Szegeden már májusban és még szeptemberben is szinte nyár van.
A lakótelepeken élő magánemberek közül sokan vettek részt a bő két évtizede megkezdett panelprogramokban, amelyek révén állami és önkormányzati támogatással hőszigetelték a panelházakat, új ablakokat építettek be, és felújították az épületgépészetet is. Szegeden 2002 és 2009 között, az első két panelprogramban a 27,5 ezerből majdnem 20 ezer lakást szigeteltek, amihez az önkormányzat több mint ötmilliárd forintot adott az állami támogatásokon felül, persze a lakók is fizettek önrészt.
Összehasonlításul: 2007-ig az első panelprogramra az állam 34,4 milliárd forintot költött, ennek révén az ország 820 ezer panellakásából 190 ezret újítottak fel valamilyen formában, tehát az összes negyedénél valamivel többet. 2011-ben az állami lakásfelújítási programot leállították, nem volt rá több pénz. Később az éghajlatváltozás is egyre fontosabb szempont lett, de a program már csak korlátozott keretben, kismértékben folytatódott: 2015-től országszerte mindössze 430 társasház jutott ilyen állami támogatáshoz.
A panelprogramok eredeti célja először még az volt, hogy kevesebb távhőt kelljen felhasználni télen a fűtéshez, ami teljesült is, de nyilvánvaló, hogy a nyári hőségben is elviselhetőbb egy hőszigetelt lakásban élni. Szegeden pedig az országos aránynál nagyobb mértékben volt sikeres a panelházak hőszigetelése.
A Telex fontosnak tartja, hogy az egész ország területéről szállíthasson az olvasóinak sztorikat, ezért közlünk gyakran vidéki riportokat. Mivel minden térséget nem tudunk lefedni budapesti szerkesztőségünkkel, keressük az együttműködést vidéki újságírókkal, és fokozatosan országos tudósítói hálózatot szeretnénk kiépíteni. Ez a cikk is egy ilyen együttműködés keretein belül készült.