![Mi következik Joe Biden visszalépése után?](https://assets.telex.hu/images/20240722/1721607489-temp-nJInok_hero-normal:xl.jpg)
Joe Biden vasárnap bejelentette visszalépését pártjának elnökjelöltségétől, ami azt jelenti, hogy a Demokrata Pártnak új jelöltet kell találnia a november 5-i elnökválasztásra. Biden azt is jelezte, hogy alelnökét, Kamala Harrist támogatja, azonban ettől még nem automatikus, hogy ki lesz a demokraták elnökjelöltje.
A jelöltről delegáltak (küldöttek) döntenek, és a személye az augusztus 19-22. között Chicagóban rendezett jelöltállító gyűlésen válik hivatalossá. Az viszont nem egyértelmű, hogy a jelölőgyűlésig milyen folyamat mellett dönt a demokrata pártelit. A legkézenfekvőbb megoldás sokak szerint az lenne, ha a párt összezárna egy jelölt mögött, formalitássá téve a jelöltállító gyűlést. Mások egy mini-előválasztást részesítenének előnyben, ahol a nyilvánosság egy felgyorsított folyamatban ismerhetné meg a potenciális jelölteket.
Az valószínű, hogy a párt vezető politikusai legszívesebben elkerülnék a nyílt konvenciót, azaz egy olyan jelöltállító gyűlést, ahol a delegáltak az utolsó pillanatban dönthetnének majd arról, kit támogatnak több jelölt közül. Ilyesmire 1968 óta nem volt példa a párt történetében, és a végsőkig tartó bizonytalanságot jelentene.
Az egészet az is bonyolítja, hogy az eredeti tervek szerint a delegáltak egy virtuális szavazáson már augusztus elejéig leszavaztak volna – akkor még úgy tűnt, az előválasztáson őket elnyerő Bidenre.
Biden a demokrata előválasztáson – a legtöbb hivatalban lévő elnökhöz hasonlóan – markáns kihívók híján elsöprő győzelmet aratott; az előválasztáson érződött, hogy még a benne kétkedők is inkább 2028-ra tartalékolják ambícióikat. Az előválasztáson delegáltakat nyert el, az ő kötött szavazatuk és a párt számos egyéb szabálya gyakorlatilag kizárta azt, hogy megakadályozzák Biden hivatalos elnökjelöltségét, ha ő maga nem akart volna visszalépni. Biden visszalépésével a delegáltak szavazata viszont nem kötött többé.
Összeáll a párt
Az egyik opció az, hogy a jelöltállító gyűlés csak formalitás lesz Kamala Harris jelölésére, aki Biden alelnökeként sokak szemében az egyértelmű várományosa az elnökjelöltségének, és akit Biden maga is nyilvánosan biztosított a támogatásáról. Ez esetben az esemény hasonlítana a republikánusok csütörtökön véget ért jelöltállító gyűlésére, ahol nem volt kérdés, hogy az előválasztást megnyerő Donald Trump lesz a párt jelöltje.
Ebbe az irányba mutat a demokrata pártelit egy részének mozgása. Harris pár órával Biden döntése után már bejelentette, hogy indul a párt elnökjelöltségéért, ezzel párhuzamosan pedig olyan vezető politikusok is beálltak mögé, mint Bill Clinton volt amerikai elnök, Hillary Clinton volt elnökjelölt, illetve számos demokrata szenátor és képviselő. A szenátorok közül kiállt Harris mellett például a 2020-as elbukott előválasztáson riválisainak számító Elizabeth Warren és Amy Klobuchar, a képviselőházból pedig a fekete- illetve a latinó demokrata képviselők csoportjának vezetői.
Az sem mellékes, hogy Harris sallangmentesen át tudná venni a Biden-kampány által összegyűjtött eddigi adományokat, míg ez más jelölteknél nem lenne ilyen egyszerű. A CNBC értesülése szerint Harris pénteken telefonon egyeztetett demokrata párti támogatókkal, de akkor még arról próbálta meggyőzni őket, hogy ő, mint alelnökjelölt, Joe Biden elnökjelölttel közösen képes legyőzni Donald Trumpot. Korábban többek között a Disney-örökös Abigail Disney is bejelentette, szünetelteti a Demokrata Párt támogatását, amíg Biden az elnökjelöltjük, Harrist viszont alkalmasnak nevezte július elején.
Több befolyásos demokrata politikus viszont első körben csak Bident méltatta, de nem jelentette be Harris támogatását is. Ilyen volt Barack Obama volt elnök és Nancy Pelosi volt házelnök is, és a demokraták kongresszusi vezetői, Chuck Schumer szenátusi vezető és Hakeem Jeffries képviselőházi vezető sem említették első körben Harrist.
A CBS vezető választási tudósítója, Robert Costa azonban nem hivatalosan úgy értesült, a korábban Biden két másik potenciális utódjaként emlegetett, Gretchen Whitmer michigani kormányzó és Gavin Newsom kaliforniai kormányzó egyaránt úgy döntött, hogy nem kíván megmérkőzni Harrisszel az elnökjelöltségért. Whitmer elsőre kerülte Harris említését, de Michigan állam vezető demokrata politikusai támogatásukról biztosították az alelnököt. Newsom ugyan a vasárnapi első közleményében szintén csak az elnököt méltatta, de öt órával később már arról is írt az X-en, hogy senki sem tudna jobban szembeszállni Trump sötét víziójával, mint Harris.
![Kamala Harris alelnök és Gavin Newsom kaliforniai kormányzó San Leandróban 2021. augusztus 9-én – Fotó: Saul Loeb / AFP](https://assets.telex.hu/images/20240722/1721606592-temp-NKdaBE_cikktorzs:xl.jpg)
A Washington Post szerint nem mindenki van meggyőződve arról, hogy Harris lefutott jelöltsége lenne a legjobb megoldás, egyrészt, mert ez úgy nézne ki, mintha csak a fejére tennék a koronát, másrészt pedig az alelnök népszerűtlenségétől is tartanak. Harris maga úgy fogalmazott a közleményében, megtiszteltetés neki, hogy az elnök támogatja, és a célja, hogy kiérdemelje és elnyerje az elnökjelöltséget.
Mini-előválasztás
Néhány demokrata szerint kockázatos lenne egy jelöltet kinevezni, és azt állítják, hogy a párt jobban járna egy versennyel és egy demokratikusabb kiválasztási folyamattal. Arról itt írtunk korábban, kik merültek fel Harris, Whitmer és Newsom mellett potenciális elnökjelöltként Biden visszalépése esetére. Ebben az esetben egy mini-előválasztás jöhet, ám erről egyelőre kevés részletet ismerni.
Egyes források szerint ez egy olyan folyamat lenne, amelynek során a lehetséges jelöltek városházi eseményeken, nyilvános fórumokon, beszédeken, vitákon és egyéb rendezvényeken keresztül folytatnának le egy gyorsított házon belüli kampányt. Ebbe például beletartoznának olyan nyilvános események, ahol a jelölteket egy moderátor kérdezné ki országos televíziós közönség előtt. Ha ez nem történik meg, a jelöltek egy hónapos országos kampányba kezdhetnének, és az egész országot beutaznák, hogy támogatást kérjenek az állami küldöttektől és delegációktól.
Egy kaliforniai demokrata képviselő viszont azt vetette fel, hogy elképzelhetőnek tart egy olyan nyilvános castingot, amelynek házigazdái a párt neves alakjai, például Barack Obama és Bill Clinton volt elnökök lennének.
Egy konkrét tervezet, amelyet James Zogby, a pártvezetésnek megfelelő Demokrata Nemzeti Bizottság (DNC) tagja javasolt, olyan sűrített előválasztást sürget, amelyben a jelölteknek első körben a DNC 400 jelenlegi tagja közül 40-nek a támogatását kellene megszerezniük. Ezután két televíziós vitát rendeznének, és a folyamat akkor zárulna le, amikor a jelölteket hivatalosan is megneveznék, és a küldöttek szavaznának róluk a demokraták jövő hónapban tartandó gyűlésén. Zogby szerint a hátralévő idő még elég lehet feszített tempóban a lebonyolításra, és a majdani jelöltnek és a pártnak is jobb, ha nem csak átruházzák valakire a jelöltséget, hanem egy átlátható és demokratikus folyamat végén nyeri azt el valaki.
A mini-előválasztásnál még az is kérdés, hogy ezt a jelöltállító gyűlésen, vagy azelőtt folytatnák le. Ha előtte, akkor a jelöltet tényleges megválasztó delegáltak valószínűleg elkötelezve mennének a jelöltállító gyűlésre, azaz tudni lehet majd, hogy kire fognak szavazni. Ezt megtehetik például úgy, hogy még gyűlés előtt tartanak egy virtuális szavazást, ahol az elnökjelölő delegáltak többsége megszavazza Harrist (vagy egy másik jelöltet).
Itt fontos megemlíteni, hogy a párt eredetileg is egy ilyen virtuális szavazást tervezett Biden hivatalos jelölésére. Az nem egyértelmű, hogy Biden visszalépése változtat-e ezen, azaz, hogy elmarad-e teljesen, vagy csak ideiglenesen elhalasztják. Még ha a virtuális szavazást el is törlik, a párt még a gyűlés előtt megegyezhet egy jelöltről. Ebben az esetben a jelöltállító gyűlés technikailag nyitottnak lenne tekinthető, de a rendezvény drámai események nélkül zajlana.
Nyílt konvenció
Ha azonban az előválasztás a jelöltállító gyűléssel egyidőben történik, az lényegében egy nyílt konvenciót eredményezne. Ebben az esetben azok a delegáltak, akik eddig Biden fölényes előválasztási győzelme miatt mellette voltak elkötelezve, szabadon dönthetnének arról, kit támogatnak.
Mivel Biden már beállt Kamala Harris mögé, így várható, hogy az elnök mellett elkötelezett küldöttek szintén Harrist támogatnák, bár erre jogilag nem kötelesek. Így fordulhat elő az, hogy az előválasztást helyben megtartva akár egy teljesen másik jelölt is befuthat az élen.
A demokraták megpróbálkozhatnak a nyílt konvenció egy módosított formájával, ahol szintén minden küldött elkötelezettség nélkül jelenne meg a gyűlésen. Amennyiben viszont senkit nem sikerül a szavazás első körében jelöltnek megválasztani, akkor helyi és állami pártfőnökök, valamint a választott tisztségviselők által lebonyolított tárgyalások következhetnének.